A karunk számos ok miatt zsibbadhat, fájhat, leggyakrabban a nyaki gerinc problémái okozzák ezt a tipikus tünetet. Dr. Vaskó Péter, a Kardioközpont szakembere azonban arra figyelmeztet, hogy szívproblémák is eredményezhetnek ilyen gondokat.
Rossz testtartás és idegkárosodás is okozhatja
A zsibbadás gyakori panasz és jelenléte több betegségre is utalhat, ezért nagyon fontos, hogy a lehető legpontosabban le tudjuk írni, meg tudjuk határozni a fádalom jellegét, hiszen ez az első támpont a diagnózishoz. Fontos, hogy a zsibbadást nem szabad félvállról venni, mert akár súlyos betegségeket is előre jelezhet, ezért érdemes mielőbb kideríteni az okát.
- Előfordulhat, hogy a rossz testtartás miatt a testrész elgémberedik és zsibbadni kezd a kar, akár tartósan is.
- Igen gyakran mozgásszervi oka van a kar zsibbadásának. A nyaki gerinc szakaszon 7 csigolya gondoskodik a fej akadálytalan mozgásáról és a súly viseléséről. A gerinccsigolyák között porckorongok vannak, és sűrű ideghálózat fut a vállra, karra is, a csigolyák védelmében. Ezért van az, hogy ha a nyaki gerinccsigolyák tájéka fájdalmas, akkor az a vállba, a hátba és a karokba is kisugározhat.
- A zsibbadó érzés idegkárosodás miatt is felléphet, a lábban, a karban egyaránt. Ennek hátterében állhat többek közt alkoholizmus, pajzsmirigy rendellenesség, májkárosodás, cukorbetegség vagy vitaminhiány.
Szívprobléma is állhat a háttérben
Mára a népesség fele hal meg szív- és érrendszeri betegségekben, éppen ezért nagy figyelmet fordítani a betegségek megelőzésére és hatékony kezelésére. Már csak azért is, mert a szívbetegségek zöme krónikusan, lassú folyamatként alakul ki, ezért egy rendszeres kardiológiai kivizsgálással időben kezelhetővé válnak.
- A figyelemfelkeltő tünetek egyike lehet a karzsibbadás és/vagy fájdalom, főként, ha a bal karban kifejezettebb az érzés. Ilyen esetben mindenképpen ajánlott a kardiológiai kivizsgálás, hiszen számos szív-érrendszeri betegség meghúzódhat a probléma mögött. Lehetséges például, hogy érszűkület, szívritmuszavar, szívelégtelenség, szívmegnagyobbodás, ingerületvezetési zavar, vagy éppen szívbillentyű probléma miatt érez a páciens zsibbadást a karjában – hangsúlyozza Dr. Vaskó Péter, a Budai Kardioközpont kardiológusa. – Ugyanakkor tudni kell, hogy ha erős mellkasi fájdalom mellett zsibbad a bal kar, akkor a koszorúérgörcs és a szívinfarktus gyanúja is felmerülhet. A nyugalomban fél óránál tovább tartó szorító fájdalom kifejezetten fenyegető jel, ilyen esetben hívjunk mentőt!
Mit kell vizsgálni?
Ha valaki karzsibbadás miatt érkezik kivizsgálásra, nagyon alapos anamnézis felvétellel kell kezdenünk, hiszen tudnunk kell, volt-e a családban már szív- és érbetegség, milyen egyéb tünetek jelentkeznek, milyen más betegségek vannak jelen a páciensnél. Amennyiben a mozgásszervi és egyéb okok kizárhatók, a nagylabor vizsgálat, a nyugalmi EKG, a szívultrahang tovább vihet az okok feltárásában – hangsúlyozza Vaskó doktor. - Elképzelhető, hogy hasznos lehet a páciensnek, ha az arteriográfia segítségével feltérképezzük az erei állapotát, illetve szükséges lehet, hogy megtudjuk, hogyan reagál a terhelésre - erre szolgál a terheléses EKG -, vagy hogyan alakul egy napon keresztül a vérnyomása – ezt tudjuk monitorozni az ABPM-mel, vagyis a 24 órás vérnyomásméréssel. A vizsgálatok eredményeire épülő diagnózis után megkezdődhet a kezelés, ami akár olyan végzetes betegségeket is megelőzhet, mint a szívinfarktus, a hirtelen szívhalál, az agyvérzés vagy a szívelégtelenség.
Forrás: KardioKözpont (www.kardiokozpont.hu)
Téma szakértője
- Mellkasi fájdalom okainak kivizsgálása
- Szívinfarktus utáni gondozás
- Hosszú távú kardiológiai gondozás
- Kizárólag felnőtt ellátás (18 éves kor felett)
Rendelés helyszíne: 1015 Budapest, Ostrom 16. II.em./6. (28-as kapucsengő)
Páciensek mondták
Végtelenül kedves, türelmes
Végtelenül kedves, türelmes és nagy szakmai tudással rendelkező orvos. Fontos volt számomra, hogy mint beteg tisztában legyek (számomra is érthetően) betegségemmel, a további kezelések, lehetőségek tükrében.
![dr. Vaskó Péter](https://www.kardiokozpont.hu/files/cache/110/165/0/Dr-Vaskó-Péter_2.webp)